Aquesta legislatura, per primer cop, un govern de la Generalitat de Catalunya ha reconegut que no tot són flors i violes i això, per a Plataforma per la Llengua, ja és un gran avenç. L'executiu català ha augmentat de rang la política lingüística (que ha esdevingut una secretaria), ha tornat a apostar per l'audiovisual en català (especialment per a infants i joves) i ha començat a sancionar els incompliments lingüístics del Codi de consum. Malgrat tot, per a l'entitat, cal un compromís molt més fort i transversal de tot el Govern amb el català per garantir que es pugui viure plenament en la nostra llengua.
Amb aquest objectiu, Plataforma per la Llengua ha elaborat els programes marc per a les dues eleccions, i ja els ha fet arribar als partits perquè incloguin les mesures als seus programes, que estan acabant de confeccionar. Pel que fa a Catalunya, l'entitat demana que la Secretaria de Política Lingüística sigui transversal, faci estudis preceptius d'impacte lingüístic de totes les polítiques de l'executiu i tingui capacitat d'incidència sobre totes les conselleries. També exigeix que tots els càrrecs de les administracions catalanes s'expressin en català en els actes públics, que es garanteixi la capacitació lingüística de tots els treballadors de l'administració amb un requisit d'accés i cursos de formació, que es desplegui la regulació sobre discriminacions per raó de llengua de la Llei 19/2020 d'igualtat de tracte i no-discriminació, i que les subvencions públiques forcin les empreses beneficiàries a tenir el web i les xarxes socials en català.
En matèria de cultura, l'entitat defensa fomentar un espai audiovisual compartit entre tots els territoris del domini lingüístic garantint la reciprocitat dels mitjans de comunicació, que es promoguin referents audiovisuals i culturals adreçats al públic infantil i juvenil, o que es fomenti la indústria del videojoc en català. A l'últim, Plataforma per la Llengua reclama que els partits es comprometin a pressionar l'Estat espanyol per avançar cap a la igualtat de reconeixement dels seus grups lingüístics i s'equipari a democràcies lingüístiques plenes com ara Suïssa, Bèlgica o el Canadà.
Pel que fa a les eleccions al Parlament Europeu, l'organització demana a les candidatures que treballin per aconseguir l'oficialitat del català a la Unió Europea, perquè es garanteixi el dret de comunicar-se en català amb les institucions europees i perquè s'incorpori plenament el català a les noves tecnologies i al curriculum vitae normalitzat europeu, l'Europass. Per a l'entitat, també caldria modificar les normatives que arraconen el català (el 2022, per exemple, es van aprovar quaranta-set disposicions amb requisits lingüístics que excloïen la nostra llengua), i donar suport al Minority Safepack Initiative (MSI) o a l'Initiative for National Regions (INR).
Plataforma per la Llengua publicarà una anàlisi del programa dels partits i organitzarà un debat electoral el dijous 2 de maig
A més d'oferir propostes concretes en matèria de política lingüística als partits, l'entitat analitzarà els programes electorals de les diferents formacions parlamentàries i en publicarà un gràfic, com ja va fer a les darreres eleccions espanyoles, per valorar fins a quin punt inclouen les propostes de l'entitat. L'objectiu: que els votants puguin saber-ho i prendre-ho en consideració a l'hora de votar.
Perquè tothom pugui conèixer el full de ruta de les candidatures en matèria de política lingüística, Plataforma per la Llengua Catalunya també organitzarà un debat electoral sobre aquesta qüestió el proper dijous 2 de maig a les 18.30 h a l'Espai Línia de Barcelona. Sílvia Barroso, directora del diari digital El Món, serà l'encarregada de moderar-lo, i aviat se'n donaran tots els detalls.
|
|
|